formarea+statelor+medievale++Stefan+cel+Mare+4

= Ştefan cel Mare 1433-1504 =

„O, bărbat minunat, cu nimic mai prejos decât comandanţii eroici pe care atâta îi admirăm, care în vremea noastră a câştigat, cel dintâi dintre principii lumii, o biruinţă atât de strălucită asupra turcului! După credinţa mea, el este cel mai vrednic să i se încredinţeze conducerea şi stăpânirea lumii, şi mai cu seamă cinstea de căpetenie şi conducător împotriva turcului, cu sfatul, înţelegerea şi hotărârea tuturor creştinilor, de vreme ce ceilalţi regi şi principi catolici se îndeletnicesc cu trândăvia şi plăcerile ori cu războaiele civile”. Jan Dlugosz []

= Bătălii =


 * Data desfaşurării || Locul Bătăliei || Adversarul ||
 * 12 aprilie 1457 ||  Bătălia de la Doljeşti ||  oastea condusă de Petru Aron, domnul Moldovei ||  victoria lui Ştefan cel Mare ||
 * 14 aprilie 1457 ||  Bătălia de la Orbic ||  oastea condusă de Petru Aron, domnul Moldovei ||  victoria lui Ştefan cel Mare ||
 * 22 iunie 1462 ||  Primul asediu al cetăţii Chilia ||  garnizoană maghiaro-munteană || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> înfrîngerea lui Ştefan cel Mare ||
 * <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">23-25 ianuarie 1465 || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> Cel de-al doilea asediu al cetăţii Chilia || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> garnizoană maghiaro-munteană || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> victoria lui Ştefan cel Mare ||
 * <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">14-15 decembrie 1467 || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> Bătălia de la Baia || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> armata condusă de Matei Corvin, regele Ungariei || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> victoria lui Ştefan cel Mare ||
 * <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">20 august 1469 sau 1470 || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> Bătălia de la Lipnic || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> oaste tătară || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> victoria lui Ştefan cel Mare ||
 * <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">7 martie 1471 || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> Bătălia de la Soci || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> oastea condusă de Radu cel Frumos, domnul Munteniei || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> victoria lui Ştefan cel Mare ||
 * <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">18-20 noiembrie 1473 || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> Bătălia de la pîrîul Vodna || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> oastea condusă de Radu cel Frumos, domnul Munteniei || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> victoria lui Ştefan cel Mare ||
 * <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">24 noiembrie 1473 || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> Asediul cetăţii Dîmboviţa || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> garnizoană munteană || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> victoria lui Ştefan cel Mare ||
 * <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">28 noiembrie 1473 || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> Bătălia din 28 noiembrie 1473 || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> armată otomană şi corp de oaste muntean || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> victoria lui Ştefan cel Mare ||
 * <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">10 ianuarie 1475 || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> Bătălia de la Podul Înalt || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> armata otomană condusă de Suleiman paşa, beglerbegul Rumeliei, însoţită de un corp de oaste muntean || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> victoria lui Ştefan cel Mare ||
 * <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">25 iulie 1476 || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> Bătălia din 25 iulie 1476 || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> avangarda otomană condusă de Suleiman paşa || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> victoria lui Ştefan cel Mare ||
 * <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">26 iulie 1476 || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> Bătălia de la Valea Albă || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> armata otomană condusă de sultanul Mahomed al II-lea, însoţită de oastea munteană a lui Laiotă Basarab || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> înfrîngerea lui Ştefan cel Mare ||
 * <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">16 noiembrie 1476 || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> Asediul Bucureştiului || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> garnizoană munteană || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> victoria lui Ştefan cel Mare ||
 * <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">noiembrie 1477 || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> Bătălia din noiembrie 1477 || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> oastea condusă de Laiotă Basarab, domnul Munteniei || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> victoria lui Ştefan cel Mare ||
 * <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">1 iunie 1480 || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> Bătălia din 1 iunie 1480 || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> oastea condusă de Basarab cel Tînăr, domnul Munteniei || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> victoria lui Ştefan cel Mare ||
 * <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">8 iulie 1481 || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">Bătălia de la Râmnicu Sărat || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> oastea condusă de Basarab cel Tînăr, domnul Munteniei, susţinută de armata otomană condusă de Ali-beg şi Skender-beg || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> victoria lui Ştefan cel Mare ||
 * <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">10 martie 1482 || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> Asediul cetăţii Crăciuna || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> arnizoană munteană || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> victoria lui Ştefan cel Mare ||
 * <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">16 noiembrie 1485 || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> Bătălia de la Cătlăbuga || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> armata otomană condusă de Bali-beg Malcoci Oglu, paşă de Silistra || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> victoria lui Ştefan cel Mare ||
 * <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">6 martie 1486 || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> Bătălia de la Şcheia || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> oastea otomană condusă de Bali-beg Malcoci Oglu, paşă de Silistra || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> victoria lui Ştefan cel Mare ||
 * <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">26 octombrie 1497 || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">Bătălia de la Codrii Cosminului || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> armata condusă de Ioan Albert, regele Poloniei || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> victoria lui Ştefan cel Mare ||
 * <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">iunie sau iulie 1498 || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> Asediul cetăţii Trembowla || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> garnizoană poloneză || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> victoria lui Ştefan cel Mare ||
 * <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">iunie sau iulie 1498 || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> Asediul cetăţii Buczacz || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> garnizoană poloneză || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> victoria lui Ştefan cel Mare ||
 * <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">iunie sau iulie 1498 || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> Asediul cetăţii Podhajce || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> garnizoană poloneză || <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;"> victoria lui Ştefan cel Mare ||

<span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">Bibliografie :
 * 1) <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">http://ro.wikipedia.org/wiki/Lista_b%C4%83t%C4%83liilor_lui_%C8%98tefan_cel_Mare
 * 2) <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">Giurescu, Constantin C. (1992). Istoria Romaniei în date. Editura Crai Nou;
 * 3) <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">Manea, Mihai (1996). Istoria românilor din cele mai vech timpuri până la Revoluţia din 1821.
 * 4) <span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">Bucureşti: Editura didactică şi pedagogică.

= **<span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">Moldova în timpul lui Ştefan cel Mare ** =

<span style="font-family: 'Comic Sans MS',cursive;">În vremea lui Ştefan cel Mare, Moldova se întindea peste toate ţinuturile de la Carpaţii răsăriteni până la Nistru. Ţăranii răzeşi, proprietari de pământ, erau chemaţi la solicitarea domnului la "oaste" în schimbul unor privilegii. Alături de ei, un rol important îl jucau cetele boierilor, care veneau cu oşteni de pe moşiile lor, şi cetele târgurilor, alcătuite din târgoveţi, care se puteau strânge mai repede în caz de nevoie. Oastea mare a lui Ştefan era deci o ,,oaste de ţară", la vremea aceea puţini fiind lefegii (mercenari sau soldneri). Ţara era apărată de cetăţi ca Soroca,Tighina şi Cetatea Albă la Nistru, cetatea Chilia la Dunăre, cetăţile Hotinului şi Sucevei la Nord, spre Carpaţi Cetatea Neamţului, iar pe Siret cetatea Romanului.Moldova era stabilă politic şi bogată. Incursiunile pretendenţilor la domnie erau rare, şi opoziţia boierilor slabă. Buna securitate a drumurilor îmbia pe negustorii italieni, polonezi sau armeni să treacă prin Moldova de la Marea Neagră spre Liov (Lemberg) şi invers, aducând din Orient mirodenii, covoare, blănuri, metale şi pietre preţioase iar din Apus postavuri şi arme. Vămile culese de la aceştia aduceau bani în vistieria domnească. Astfel se explică mijloacele materiale care i-au permis lui Ştefan să lupte şi să construiască fără încetare în lunga lui domnie. Căci el trebuia să se bizuie numai pe puterile Moldovei, pe sprijinul vecinilor - polonezi sau unguri - nu se putea bizui, căci şi unii şi alţii voiau să aibă Moldova sub suzeranitatea lor. Pericolul mare îl reprezenta însă expansiuneaImperiul Otoman, care - după cucerirea Constantinopolului la 1453, de către sultanul Mehmet- al II-lea Fatih îşi continua înaintarea spre inima Europei. []

Ştefan cel Mare a domnit aproape o jumătate de secol în Moldova, timp în care ţara a cunoscut o înflorire fără precedent şi s-a făcut respectată de toate marile puteri din jur: Ungaria, Polonia şi Imperiul Otoman. Voievodul - pe care cronicarii îl descriu ca pe un bărbat nu prea înalt, blond, cu o privire pătrunzătoare şi o voinţă puternică - a fost un războinic viteaz şi hotărât, un priceput conducător de oşti, dar şi un om credincios, cu frica lui Dumnezeu, care a zidit multe biserici şi mănăstiri pe tot cuprinsul Moldovei şi a rămas în amintirea romanilor ca “Ştefan cel Mare şi Sfânt”.

Ştefan cel Mare, domn al Moldovei între 1457 şi 1504, de la a cărui moarte se împlinesc anul acesta 507 de ani, a fost, fără îndoială, una dintre cele mai mari personalităţi din istoria românilor. El era nepotul unui alt mare voievod moldovean, Alexandru cel Bun, apartinând dinastiei Muşatinilor. Ştefan a avut o domnie foarte lungă, de 47 de ani, timp în care a reuşit să ţină piept Imperiului Otoman şi celorlalţi vecini puternici, uneori vrăjmaşi.

În epoca sa, Moldova a cunoscut cea mai mare întindere, între Carpaţi, Nistru şi Marea Neagră. Capitala era în cetatea Sucevei, pe care domnitorul a întărit-o cu ziduri puternice din piatră, pentru a rezista oricărui atac.

Ştefan a fost proclamat domn în 1457, pe câmpia “Dreptăţii” de lângă cetatea de scaun, de către o mare adunare de boieri, târgoveţi (locuitori ai orasului) şi chiar ţărani, în frunte cu mitropolitul ţării. Primele lupte le-a purtat cu fostul domn, Petru Aron - care era chiar unchiul lui - pe care l-a invins şi l-a alungat. Acesta s-a refugiat în Transilvania, aflată sub stăpânirea regelui Ungariei, Matei Corvin. Ştefan a intrat astfel în conflict cu acesta, care a şi năvălit cu o oaste puternică în Moldova. Dar voievodul l-a înfrânt la Baia şi i-a risipit armata, regele însuşi fiind rănit în luptă.

Au urmat apoi bătălii sângeroase cu tătarii, pe care domnul Moldovei i-a biruit. Chiar fiul hanului (conducatorul) tătar căzând prizonier în mâinile sale şi, în ciuda darurilor trimise de tatăl său pentru răscumpărare, Ştefan nu a avut milă de el. Acesta a fost un răspuns la nesfârşitele fărădelegi pe care le săvârşeau tătarii, ori de câte ori treceau hotarele Moldovei.

Dar cea mai strălucită victorie a avut-o Ştefan cel Mare asupra turcilor, în 1475, la Vaslui. Sultanul Mahomed al II-lea, vestitul cuceritor al Constantino-polului, care desfiinţase pentru totdeauna Imperiul Bizantin, a hotărât să supună şi micul principat al Moldovei. În acest scop l-a trimis pe Soliman-Paşa, cu o mare armată, care număra 120.000 de oameni, mult mai numeroasă decât oştirea lui Ştefan. Domnul Moldovei pustiise totul în calea turcilor, astfel încat aceştia au suferit de foame şi de sete, fiindcă în calea lor recoltele fusesera arse, iar fântânile otrăvite. În ziua bătăliei decisive era o ceaţă deasă. În locul ales de Ştefan, mlăştinos şi necunoscut turcilor, voievodul a obţinut o victorie răsunătoare. Armata lui Soliman-Paşa a fost risipită. Însă, în anul următor, pentru a-l pedepsi pe principele român, însuşi sultanul Mahomed a năvălit în Moldova cu o oaste uriaşă, copleşindu-i pe moldoveni, care au fost înfrânţi la Valea Alba.

Dar turcii nu au putut profita pe deplin de această victorie, căci nu au reuşit să cucerească nici o cetate dintre cele pe care le-au asediat (Suceava, Neamt, Hotin), iar până la urmă s-au văzut nevoiţi să se retragă.

După câţiva ani de pace, turcii l-au atacat din nou pe Ştefan, cucerind două cetaţi-cheie ale Moldovei: Chilia şi Cetatea Alba. Putem spune că de acum înainte, oricâte încercări vitejeşti a făcut domnitorul, turcii nu au mai putut fi scoşi din ţarş, ei rămânând stăpâni pe aceste două cetaţi. Multă vreme, Ştefan a mai sperat la un ajutor din partea regelui Poloniei, promis de acesta în schimbul acceptării protecţiei poloneze asupra Moldovei. Ca să consfinţească această înţelegere, Ştefan a mers personal la Colomeea, unde a îngenuncheat în faţa regelui, jurându-i credinţa. Din păcate, acest lucru nu l-a ajutat cu nimic, deoarece polonezii nu i-au dat sprijinul promis. Dimpotrivă, după moartea regelui Cazimir, fiul său, Ioan Albert, a năvălit cu o puternică oaste în Moldova, încercând să o cucerească. Ştefan l-a înfrânt însa în Codrii Cosminului, în 1497, punându-l pe fugă. Legenda spune că prizonierii luaţi atunci au fost puşi să are un câmp pe care s-a semănat ghindă, pentru a creşte o mare pădure de stejar.

Datorită suferinţei îndurate de prizonieri, care trăgeau singuri plugurile, acest loc a fost numit mai târziu “Dumbrava Roşie”.

În cele din urmă, Ştefan a acceptat, spre sfârşitul domniei sale, să plătească un tribut turcilor, în schimbul păcii.

Marele şi gloriosul domn s-a stins din viaţa la 2 iulie 1504 şi a fost înmormântat la mănăstirea Putna, pe care chiar el o zidise.

De-a lungul întregii sale domnii, Ştefan a fost un protector al credinţei creştine, un neobosit ctitor de mănăstiri - nu mai puţin de 44 de lăcaşuri de închinăciune fiind ridicate din porunca sa. Printre cele mai cunoscute şi mai frumoase se numără mănăstirile Putna, Voroneţ (cu fresce exterioare minunate, unice in Europa), Tazlău şi altele. A construit de asemenea biserici la Piatra Neamţ, Borzeşti, Huşi, Iaşi şi în alte oraşe sau târguri ale Moldovei.

Ştefan a fost un om credincios, un bun fiu duhovnicesc al Bisericii noastre Ortodoxe. După victoria de la Vaslui, în scrisoarea pe care a trimis-o marilor monarhi europeni, el scria: // “Am luat sabia în mână şi, cu ajutorul Domnului nostru Dumnezeu Atotputernic, am mers împotriva duşmanilor creştinătăţii, i-am biruit (...), pentru care lucru fie lăudat Domnul Dumnezeul nostru.” //

Însuşi Papa de la Roma l-a lăudat, numindu-l ”Atletul lui Hristos”. Chiar şi după înfrângerea de la Valea Alba (sau Războieni), Ştefan a ridicat în acel loc o mică biserică pentru sufletele celor morţi în luptă, pe care stă scris // “Noi, Ştefan Voievod şi cu fiul nostru Alexandru, am ieşit înaintea turcilor şi am făcut cu danşii mare război în luna iulie 26 şi cu voia lui Dumnezeu fură biruiţi creştinii de către păgâni şi au cazut acolo o mare mulţime din ostaşii moldoveni.” //

În timp a luat naştere stilul “moldovenesc” în construcţia bisericilor, s-au scris primele letopisete (cronici) şi s-au făcut daruri către mănăstiri din afara ţării. Se spune că Ştefan purta întotdeauna asupra sa un triptic, adică o icoana triplă, reprezentând pe Mântuitorul Hristos, pe Maica Domnului şi pe Sfântul Ioan Botezatorul. Unul dintre marii săi duhovnici a fost Daniil Sihastrul, căruia i-a cerut adesea sfatul şi care, după înfrângerea de la Valea Alba, l-a îndemnat să continue lupta împotriva păgânilor.

Biserica Ortodoxa Română l-a trecut în rândul sfinţilor, împreuna cu Daniil Sihastrul, în anul 1992, cinstindu-l cu numele de “Binecredinciosul Voievod Ştefan cel Mare şi Sfânt”. []